Ve studijní opoře (viz podkapitola Organizace výuky) studujeme strany 52–60.
Týden 5
DIALOG ZÁPADU S VÝCHODEM 2 (INDIE A ARABSKÝ SVĚT)
Následující výklad doplňuje tematiku předchozí kapitoly 3. Cyklus příběhů Tisíc a jedna noc získal světovou slávu mezi evropskými učenci i čtenáři, přestože v arabském světě byl v té době dlouho přehlížen jako snůžka lidových vyprávění. Jeho pouť Orientem byla složitá a lze ji jen obtížně stopovat; jasnější a přehlednější se jeví evropská recepce. Moderní odborné překlady do evropských jazyků (včetně češtiny) dnes doprovázejí také četné parafráze a úpravy pro děti. Ukážeme si, že Tisíc a jedna noc rozhodně není souborem pohádek -- její základní rámec je světu dětí vzdálen. Seznámíme se s podobou orální (ústní) kultury, z níž Tisíc a jedna noc rostla a jíž byla živena, a nic na tom nezměnila ani její první, z našeho pohledu pozdní vydání tiskem.
Cíle kapitoly:
- reprodukovat základní informace o dvou orientálních dílech: Paňčatantram aTisíc a jedna noc;
- přiblížit jejich cestu k evropskému čtenáři či posluchači;
- na několika příkladem doložit recepci Tisíce a jedné noci v moderní světové literatuře.
Základní rámec příběhů Tisíce a jedné noci působí velmi krutě: každou svoji novou, mladou ženu nechává král po svatební noci, tj. po ztrátě panenství, popravit. Co motivovalo jeho jednání? Zjistěte to z vlastní četby nebo z veřejných zdrojů.